Atšķirības starp "Kurzemes un Zemgales hercogiste" versijām
m |
m |
||
43. rindiņa: | 43. rindiņa: | ||
* [[Bīrons Pēteris Ernsts, Kurzemes hercogs|Pēteris]] (1764.-1795.) | * [[Bīrons Pēteris Ernsts, Kurzemes hercogs|Pēteris]] (1764.-1795.) | ||
|} | |} | ||
− | '''Kurzemes un Zemgales hercogiste''' (lat. ''Ducatus Curlandiae et Semigalliae'', vc. ''Herzogtum Kurland und Sem(i)gallen'', an. ''Duchy of Courland and Semigallia'', pl. ''Księstwo Kurlandii i Semigalii'') - [[Žečpospoļita]]s province (dažkārt literatūrā dēvēta par [[Vasaļvalsts|vasaļvalsti]]) mūsdienu Latvijas teritorijā laikā no 1561. līdz 1795. gadam. Izveidota kā [[Karalis|karaļa]] piešķirts mantojams [[lēnis]] 1561. gada novembrī | + | '''Kurzemes un Zemgales hercogiste''' (lat. ''Ducatus Curlandiae et Semigalliae'', vc. ''Herzogtum Kurland und Sem(i)gallen'', an. ''Duchy of Courland and Semigallia'', pl. ''Księstwo Kurlandii i Semigalii'') - [[Žečpospoļita]]s province (dažkārt literatūrā dēvēta par [[Vasaļvalsts|vasaļvalsti]]) mūsdienu Latvijas teritorijā laikā no 1561. līdz 1795. gadam. |
+ | |||
+ | Izveidota ar [[Padošanās līgumi]]em kā [[Karalis|karaļa]] piešķirts mantojams [[lēnis]] 1561. gada 28. novembrī. Hercogistes izlēņošana notika Žečpospoļitas Seimā, kur visiem hercogiem bija jādod uzticības zvērests, pēc kura norisinājās investitūra jeb ievadīšana hercoga varā. | ||
Augstākā vara un virsīpašuma tiesības hercogistē piederēja tās sizerenam, Žečpospoļitas karalim, bet likumdevēja vara - [[Kurzemes landtāgs|Kurzemes landtāgam]] (hercogam bija saistoši landtāga lēmumi, nesaskaņu gadījumā vēršoties apelācijas tiesā Varšavā). Hercogam bija kā [[Vasalis|vasalim]] jāpiedalās karaļa rīkotajos karagājienos un jāpakļaujas karaļa izsludinātajai hercogistes satversmei, kuru hercogam nebija tiesību mainīt. Svarīgākajos pārvaldes jautājumos bija jāprasa karaļa atļauju. Hercogam piederēja monopoltiesības uz naudas kalšanu, metālu ieguvi un dzintara ieguvi. Tas iecēla ierēdņus, piešķīra pilsētu tiesības, izdeva pilsētām policijas noteikumus, apstiprināja amatu ruļļus. Hercoga lēmumi nebija saistoši tiem muižniekiem, kas nebija viņa tiešie vasaļi. Ja hercoga normatīvie akti kādā veidā skāra pārējo muižniecību, lai tie stātos spēkā, tiem bija nepieciešama ratifikācija landtāgā. Dokumenti un lietvedība vācu un latīņu valodās. | Augstākā vara un virsīpašuma tiesības hercogistē piederēja tās sizerenam, Žečpospoļitas karalim, bet likumdevēja vara - [[Kurzemes landtāgs|Kurzemes landtāgam]] (hercogam bija saistoši landtāga lēmumi, nesaskaņu gadījumā vēršoties apelācijas tiesā Varšavā). Hercogam bija kā [[Vasalis|vasalim]] jāpiedalās karaļa rīkotajos karagājienos un jāpakļaujas karaļa izsludinātajai hercogistes satversmei, kuru hercogam nebija tiesību mainīt. Svarīgākajos pārvaldes jautājumos bija jāprasa karaļa atļauju. Hercogam piederēja monopoltiesības uz naudas kalšanu, metālu ieguvi un dzintara ieguvi. Tas iecēla ierēdņus, piešķīra pilsētu tiesības, izdeva pilsētām policijas noteikumus, apstiprināja amatu ruļļus. Hercoga lēmumi nebija saistoši tiem muižniekiem, kas nebija viņa tiešie vasaļi. Ja hercoga normatīvie akti kādā veidā skāra pārējo muižniecību, lai tie stātos spēkā, tiem bija nepieciešama ratifikācija landtāgā. Dokumenti un lietvedība vācu un latīņu valodās. |
Versija, kas saglabāta 2012. gada 21. jūnijs, plkst. 22.37
![]() | |
![]() | |
190px | |
pastāv | 28.11.1561.-1795. |
rezidence | Mītava |
sizerens | Žečpospoļitas karalis |
pārvalde | |
platība | ~ ... km2 |
hercogi |
|
Kurzemes un Zemgales hercogiste (lat. Ducatus Curlandiae et Semigalliae, vc. Herzogtum Kurland und Sem(i)gallen, an. Duchy of Courland and Semigallia, pl. Księstwo Kurlandii i Semigalii) - Žečpospoļitas province (dažkārt literatūrā dēvēta par vasaļvalsti) mūsdienu Latvijas teritorijā laikā no 1561. līdz 1795. gadam.
Izveidota ar Padošanās līgumiem kā karaļa piešķirts mantojams lēnis 1561. gada 28. novembrī. Hercogistes izlēņošana notika Žečpospoļitas Seimā, kur visiem hercogiem bija jādod uzticības zvērests, pēc kura norisinājās investitūra jeb ievadīšana hercoga varā.
Augstākā vara un virsīpašuma tiesības hercogistē piederēja tās sizerenam, Žečpospoļitas karalim, bet likumdevēja vara - Kurzemes landtāgam (hercogam bija saistoši landtāga lēmumi, nesaskaņu gadījumā vēršoties apelācijas tiesā Varšavā). Hercogam bija kā vasalim jāpiedalās karaļa rīkotajos karagājienos un jāpakļaujas karaļa izsludinātajai hercogistes satversmei, kuru hercogam nebija tiesību mainīt. Svarīgākajos pārvaldes jautājumos bija jāprasa karaļa atļauju. Hercogam piederēja monopoltiesības uz naudas kalšanu, metālu ieguvi un dzintara ieguvi. Tas iecēla ierēdņus, piešķīra pilsētu tiesības, izdeva pilsētām policijas noteikumus, apstiprināja amatu ruļļus. Hercoga lēmumi nebija saistoši tiem muižniekiem, kas nebija viņa tiešie vasaļi. Ja hercoga normatīvie akti kādā veidā skāra pārējo muižniecību, lai tie stātos spēkā, tiem bija nepieciešama ratifikācija landtāgā. Dokumenti un lietvedība vācu un latīņu valodās.
Kaut Pacta Subiectionis hercogistes robežas noteica kā galīgas, tomēr jau Gothards Ketlers un arī viņa pēcnācēji ne vien veltīja daudz pūļu Piltenes apgabala[1] pievienošanai hercogistei, bet arī pretendēja uz Grobiņas apgabalu[2] un virkni citu pierobežas teritoriju. Hercogu rezidence atradās vispirms Selburgā, tad Goldingenā, kopš 1566. gada Kurzemes un Zemgales hercogs par savu rezidenci izvēlējās Mītavas pili, uz kuru kopā ar galmu pārcēlās 1568. gadā pēc veiktajiem remontdarbiem (galmā 1576. gadā bija 113 personu).
Pēc t.s. Kostjuško sacelšanās (pol. Powstanie kościuszkowskie) apspiešanas Žečpospoļita kā valsts de facto praktiski vairs neeksistēja, un 1795. gada 18. martā Kurzemes muižnieki manifestēja vasalitātes attiecību saraušanu, par savu lēņa kungu izvēloties jauno Žečpospoļitas ziemeļaustrumu zemju īpašnieku Krievijas imperatori (1795. gada 24. oktobrī uzvarētājvalstis sadalīja savā starpā atlikušo Žečpospoļitas teritoriju, 25. novembrī karalis Staņislavs II demisionēja un Žečpospoļita de iure kā valsts pārstāja pastāvēt). Hercogs Pēteris martā bija spiests atteikties no troņa[3], bet Kurzemes bruņniecības savā manifestā[4] atteicās no lēņa atkarības un citām saistībām ar Žečpospoļitu, apliecinot[5], ka tā turpmāk pakļaujas Krievijas imperatoriskajai majestātei. Krievijas imperatore pieņēma arī Kurzemes un Zemgales hercoga titulu un 27.11.1795. likvidēja hercogisti kā teritoriāli administratīvu vienību, izveidojot "Kurzemes vietniecību".
1918. gadā bija neveiksmīgs mēģinājums atjaunot hercogisti (skat. Kurzemes hercogiste).
Satura rādītājs
Likumdošanas akti
- Padošanās līgumi (1561)
- Sigismunda Augusta privilēģija (1561)
- Kurzemes hercogistes un Lietuvas lielkņazistes ūnija (1569.)
- Gotharda privilēģija (1570.)
- Valdības formula (Formula Regiminis, 1617.)
- Kurzemes statūti (Statuta Curlandica, 1617.)
- Bīrona pakts (1737.)
Atsauces un skaidrojumi
- ↑ Kopš 1561. gada Piltenes bīskapija, neskatoties uz Žečpospoļitas karaļa Sigismunda II solījumiem nodot to Gotharda Ketlera pakļautībā, administratīvi bija tieši pakļauta karalim un realizēja patstāvīgu, no hercogistes neatkarīgu politiku. Kurzemes hercogu, īpaši hercoga Jēkaba mēģinājumi pārņemt arī šī apgabala pārvaldi, vienmēr izsauca vietējās muižniecības pretestību. XVII gs. otrajā pusē sākušās sarunas par savstarpējā līguma noslēgšanu ilga vairāk nekā 30 gadu, līdz hercogam Fridriham Kazimiram 1685. gadā izdevās panākt sev pozitīvu rezultātu.
- ↑ Grobiņas apgabalu, kurā ietilpa arī bijušās Duvzares teritorija šaipus Sventājas upei, Gothards Ketlers 1560. gada pavasarī ieķīlāja Prūsijas hercogam. Un tikai 1609. gadā Gotharda jaunākais dēls Vilhelms, apprecēdams Prūsijas hercoga meitu, pūrā ieguva Grobiņas apgabalu un pievienoja to hercogistei.
- ↑ Thronverzicht Herzog Peters. St, Petersburg, 17./28. März 1795.
- ↑ Manifest einer Wohlgeborenen Ritter- und Landshaft der Herzogtümer Kurland und Semgallen über die Entsagung ihrer zeitherigen oberherrschaftlichen und Lehnsverbindung mit Polen. Mitau, 18. März 1795
- ↑ Unterwefungsakte einer Wohlgeborenen Ritter- und Landshaft der Herzogtümer Kurland und Semgallen an Ihro Kaiserliche Majestät aller Reussen. Mitau, 18. März 1795
Galerija
Kartes
- Courland 1770.jpg
1770.
Skatīt arī
- Kurzemes un Zemgales hercogistes pārvalde
- Kurzemes un Zemgales hercogistes padome
- Ketleru dinastija, Bīronu dinastija
- Kurzemes bruņniecība
- Kurzemes literatūras un mākslas biedrība
Literatūra
- Kalniņš V., Kurzemes valsts iekārta un tiesības. - Rīga, 1963.
- Juškēvičs J., Kurzemes hercogi un viņu laikmets. - Rīga, 1935. (2. pārstrādātais izdevums, izdevniecība „Zvaigzne”: Rīga, 1993.g.)
- Erdmanis G., Kurzemes viduslaiku pilis. - Zinātne: Rīga, 1989
- Andersons E. Senie kurzemnieki Amerikā un Tobago kolonizācija. - Daugava: Stokholma, 1970. - 371 lpp.
- Andersons E. Tur plīvoja Kurzemes karogi : Kurzemnieku kolonija Gambijā. - Grāmatu Draugs: Bruklina, 1970. - 238 lpp.
- Zalsters A. E. - Hercoga Jēkaba burinieki. - Jumava: Ventspils, 2002.
- Kurzemes un Zemgales hercogiste 1562-1795. / Radovics A. (sast.). - Stāsti un romāni: Rīga, 2007., 368. lpp. ISBN 9789984392387
- Ķīmija Kurzemes hercogistē (1561-1795). / I.Grosvalds, U.Alksnis, A.Zalsters, I.Meirovics. // Rīgas Tehniskās Universitātes zin. raksti. 8.sēr., Humanitārās un sociālās zinātnes. - ISSN 1407-9291. - 7.sēj. (2005), 22.-34.lpp.
- Sommerlata Anne. Kurzemnieks Francijas dienestā 18. gs. beigās: barons Kārlis fon Nolde. Ziņojumi par Kurzemi. // Ventspils muzeja raksti. V, 2006., 50.-60. lpp.
- Kļava V. Kurzemes un Zemgales hercogistes sākumi Eiropas vēstures kontekstā kā vēstures mācīšanas problēma. // Ventspils muzeja raksti. V, 2006., 14.-23. lpp.
- Dzenis A. Vietējās izcelsmes lēņa vīri Kurzemes un Zemgales hercogistē. // Ventspils muzeja raksti. V, 2006., 70.-88. lpp.
- No Padošanās līguma līdz Valdības formulai. Kurzemes hercogistes satversmes attīstība no 1561. g. līdz 1617. g. // Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. 1993., Nr4., 42.-58. lpp.
- Bibliogrāfija Kurzemes novada studijām // Kurzeme / E.Dubiņš. - aut. izd.: Rīga, 1993. 117.-125. lpp.
- Das Herzogtum Kurland 1561–1795. Verfassung, Wirtschaft, Gesellschaft. Band 2 / Hrsg. von Erwin Oberländer. – Verl. Nordostdt. Kulturwerk: Lüneburg, 2001. – 307 S.: il. ISBN 3-932267-33-8
- Kurland. Vom polnisch-litauischen Lehnsherzogtum zur russischen Provinz. Dokumente zur Verfassungsgeschichte 1661 – 1795. / hrsg.von Erwin Oberländer und Volker Keller. - Paderborn, 2008
Resursi internetā par šo tēmu
- Lancmanis I. Kurzemes hercogiste – mūžīgais un efemērais
- Kurzemes un Zemgales hercogiste Latvju enciklopēdija 1962-1982. 2.sējums, 246.-247. slejas
- Aleksejeva T. Ebreji Kurzemes un Zemgales hercogistēs (1561-1795) - Promocijas darba kopsavilkums, 1996.
- Deģis Arvīds D. Apskats par Kurzemes–Zemgales hercogistes ziedu laikiem
- Hercogistes pārvaldes aparāts
- Dzenis A. Raksti par Kurzemi
- Pasta sakari Kurzemes un Zemgales hercogistē - izstādes katalogs
- Pētersone P. Rezenzija. / Das Herzogtum Kurland 1561–1795. Verfassung, Wirtschaft, Gesellschaft. / Hrsg. von Erwin Oberländer
- Juškevičs J. Kurzemes hercogi un viņu laikmets. - fragmenti
- No hercoga Gotharda līdz hercogam Jēkabam : Kurzemes un Zemgales hercogistes 450. dzimšanas dienas izstāde LVVA - katalogs
- Курляндия - Энциклопедический словарь Ф.А.Брокгаузa, И.А.Ефронa
- Петров Ю. Очерки истории г. Елгавы. 2007
- Бильбасов В. Присоединение Курляндии. / Русская старина/ 1895. – Т. 83
- Герцогство Курляндия 1561-1795 - флаги
- Прошение Курляндского рыцарства и земства о принятии Курляндии под покровительство России. Февраль, 1795 г.
- Ceaser Ray A., Duchy of Courland - University of Washington, June 2001
- Courland - The Columbia Encyclopedia, Sixth Edition. 2001-07.
- Herman Rosenthal. Courland
- Courland (Latvia) - Flags of the World
- Duchy of Courland - Jacob Kettler, 1642-1682, coins
- Duchy of Courland - Gotthard Kettler, 1561-1587, coins
- Duchy of Courland, 1561–1795
- Coins of Duchy of Livonia, 1561-1621 (1772)